Формуляр за частична предварителна оценка на въздействието	
Институция: Министерство на регионалното  развитие и благоустройството	Нормативен акт: Постановление за изменение и допълнение на Постановление № 18 на Министерския съвет от 2015 г. за приемане на Национална програма за енергийна ефективност на многофамилните жилищни сгради, за условията и реда за предоставяне на безвъзмездна финансова помощ по програмата и за определяне на органите, отговорни за реализацията й	
За включване в законодателната/
оперативната програма на Министерския съвет за периода: 01 януари – 30 юни 2017 г.	Дата: 20.01.2017	
Контакт за въпроси: Петър Димитров	Телефон: 02/ 940 55 11	
1. Дефиниране на проблема:
Жилищният сграден фонд в България е ниско енергийно ефективен, което генерира по-високи разходи за отопление
1.1.	Кратко опишете проблема и причините за неговото възникване. Посочете аргументите, които обосновават нормативната промяна.
Жилищният сграден фонд на България е остарял и изисква големи ресурси за осигуряване на неговото отопление и за нормалното му използване. По тази причина и разходите на домакинствата за отопление са значителни. Домакинствата са третият по значение потребител на енергия в България и около 26% от крайното енергийно потребление на енергия се пада на жилищния сектор.
Сред европейските държави България е с най-висок дял на потребление на електрическа енергия при крайното енергийно потребление на домакинствата - 39 % при 30 % средно за Европа. Без да се отчита наличието на кредити и други парични заеми средните парични разходи за жилище, вода, електроенергия и горива за битови нужди до 2014 г. надвишават почти 3 пъти годишните разходи за здравеопазване, почти 4 пъти разходите за култура и образование и над 4 пъти разходите за облекло и обувки.
Българските домове имат значителен, неусвоен потенциал за спестяване на енергия и горива, следователно за спестяване и на разходи за енергия, основно заради лошите енергийни характеристики на сградите.
1.2. Опишете какви са проблемите в прилагането на съществуващото законодателство или възникналите обстоятелства, които налагат приемането на ново законодателство. Посочете възможно ли е проблемът да се реши в рамките на съществуващото законодателство чрез промяна в организацията на работа и/или чрез въвеждане на нови технологични възможности (например съвместни инспекции между няколко органа и др.).
През 2015 г. Министерският съвет прие Национална програма за енергийна ефективност на многофамилните жилищни сгради, за условията и реда за предоставяне на безвъзмездна финансова помощ по програмата и за определяне на органите, отговорни за реализацията й (ПМС № 18 от 2015 г.).
Към 18.11.2016 г. има сключени договори между общините и изпълнителите за отделните дейности по обновяване на сградите на обща стойност 982 983 120,18 лева, като до края на 2016 г. тази стойност е достигнала определения с ПМС № 18/2015г. финансов ресурс в размер на 1 милиард лева.
Предвид огромния обществен интерес към Програмата и ползите от същата, срокът на програмата и нейният финансов ресурс е недостатъчен.
Предвид факта, че срокът на програмата и размерът на нейния ресурс са определени с постановление на Министерския съвет, не е възможно те да бъдат променени по начин различен от нормативна промяна.
1.3. Посочете дали са извършени последващи оценки на нормативния акт, или анализи за изпълнението на политиката и какви са резултатите от тях?
Поради спецификата на нормативния акт не е извършвана последваща оценка на въздействието на самия акт, но за изпълнението на Национална програма за енергийна ефективност на многофамилните жилищни сгради, за условията и реда за предоставяне на безвъзмездна финансова помощ по програмата и за определяне на органите, отговорни за реализацията й са изготвени отчет за 2015 г., приет от Министерския съвет с Решение № 41 по Протокол № 13 от 2016 г.
С Решение № 1059 на Министерския съвет беше одобрен доклад на министъра на регионалното развитие и благоустройството, който е разгледан и Народното събрание, което на заседание на 17 януари 2016 г.
Доклад на министъра на регионалното развитие и благоустройството
	
2.	Цели: 
-	Повишаване енергийната ефективност на жилищния сграден фон и намаляване на разходите за отопление за домакинствата;
-	Осигуряване на по-добри условия на живот за гражданите в многофамилни жилищни сгради, топлинен комфорт и по-високо качество на жизнената среда;
-	Намаляване на емисиите на парникови газове (CO2 и др.).
Посочете целите, които си поставя нормативната промяна, по конкретен и измерим начин и график, ако е приложимо, за тяхното постигане. Съответстват ли целите на действащата стратегическа рамка?	
3. Идентифициране на заинтересованите страни:
1. Домакинства – домакинства, които обитават следните видове сгради:
-	многофамилни жилищни сгради, строени по индустриален способ: ЕПЖС (едропанелно жилищно строителство); ППП (пакетно-повдигани плочи); ЕПК (едроплощен кофраж); пълзящ кофраж и разновидностите им - на три или повече етажа от минимум 6 (шест) самостоятелни обекта с жилищно предназначение до 36 самостоятелни обекта с жилищно предназначение;
-	многофамилни жилищни сгради (масивни сгради), проектирани преди 26 април 1999 г. на три или повече етажа с 6 (шест) или повече самостоятелни обекта с жилищно предназначение.
Потенциални ползватели на програмата са домакинствата в
-	21 651 панелни жилища;
-	50 881 стоманобетонни жилища (монолитни стоманобетонни, едроплощен кофраж, пакетно-повдигнати плочи, пълзящ кофраж);
-	706 646 тухлени с бетонна плоча-;
-	942 383 тухлени с гредоред;
-	342 267 други жилища.
2. Общините – 265 отговарят за цялостното техническо и финансово администриране на програмата на своята територия.
3. Строителни компании – изпълнители на строително монтажни дейности
Посочете всички потенциални засегнати и заинтересовани страни, върху които предложението ще окаже пряко или косвено въздействие (бизнес в дадена област/всички предприемачи, неправителствени организации, граждани/техни представители, държавни органи, др.).	
4. Варианти на действие:
Вариант 1 „Без действие“
Жилищният сграден фонд в България ще продължи да бъде ниско енергийно ефективен, което генерира по-високи разходи за отопление
Вариант 2 „Удължаване на срока и ресурса на програмата“
-	Увеличаване на финансовия ресурс на програмата до от 1 млрд лв. на 2 млрд. лв.
-	Удължаване на срока на програмата с възможност за сключване на догори след 01.01.2017 г.
Идентифицирайте основните регулаторни и нерегулаторни възможни варианти на действие от страна на държавата, включително варианта "без действие".	
5. Негативни въздействия: 
Вариант 1 „Без действие“
Икономически въздействия:
Сградите ще продължат да бъдат недоотоплени, с високи топлинни загуби, с изключено отопление в стълбищните клетки и с 50 на сто по-висока потребност от енергия за отопление.
Социални въздействия:
Поддържане на нисък топлинен комфорт в домакинствата – в 1 709 изследвани сгради се поддържа потребление от 102,78 kWh/m2, при необходими 203,23 kWh/m2 за постигане на топлинен комфорт.
Жилищата ще продължат да се отопляват частично и топлинният комфорт ще продължи да е силно влошен.
Жилищата ще продължат да се отопляват неравномерно, в тях няма да се поддържат нормативно изискващите се параметри на микроклимата.
Компромисът с качеството на топлинен комфорт ще рефлектира върху здравето на обитателите му.
Екологични въздействия:
Ще продължи и повишеното реализиране на парникови емисии.
Вариант 2 „Удължаване на срока и ресурса на програмата“
Икономически въздействия:
Негативни икономически въздействия не са идентифицирани при реализиране на Вариант 2, освен фискалното осигуряване на ресурса на програмата, за което има подкрепата на Народното събрание.
Социални въздействия:
Негативни социални въздействия от реализиране на Вариант 2 не са идентифицирани.
Екологични въздействия:
Негативни екологични въздействия от реализиране на Вариант 2 не са идентифицирани.
Опишете качествено (при възможност - и количествено) всички значителни потенциални икономически, социални, екологични и други негативни въздействия за всеки един от вариантите, в т.ч. разходи (негативни въздействия) за идентифицираните заинтересовани страни в резултат на предприемане на действията. Пояснете кои разходи (негативни въздействия) се очаква да бъдат второстепенни и кои да са значителни.	
6. Положителни въздействия: 
Вариант 1 „Без действие“
Икономически въздействия:
Положителни икономически въздействия не са идентифицирани при реализиране на Вариант1, освен фискалното осигуряване на ресурса на програмата, за което има подкрепата на Народното събрание.
Социални въздействия:
Положителни социални въздействия от реализиране на Вариант 1 не са идентифицирани.
Екологични въздействия:
Положителни екологични въздействия от реализиране на Вариант 1 не са идентифицирани.
Вариант 2 „Удължаване на срока и ресурса на програмата“
Икономически въздействия:
При реализиране на Вариант 2 ще се постигне намаляване на разходите за отопление за домакинствата, които ще бъдат включени в програмата.
Реализирането на Вариант 2 ще благоприятства и за развитието на малките и средните предприятия, тъй като изпълнители по досегашните дейности по програмата са предимно малки и средни строителни фирми, които имат предимно персонал от 5 – 7 човека. При изпълнението на дейностите може да се очаква временно наемане между – 15 и 20 човека при изграждането на една сграда, което означава - средно 22-23 ангажирани човека при обновяването на една сграда.
Изпълнението на програмата до този момент показва, че към 15.11.2016 г. са въведени в експлоатация 119 броя сгради, а 441 броя сгради са в процес на строителство или общо 560 сгради, за които в изпълнението на СМР дейностите участват 434 броя изпълнители, от които:
-	266 броя изпълнители участват в СМР по една сграда;
-	168 сдружения по Закона за задълженията и договорите (две и повече фирми), в които участници са 366 броя фирми, изграждат 140 броя сгради, разпределени както следва: 
-	38 броя изпълнители участват средно в обновяването на по 2 броя сгради;
-	13 броя изпълнители участват средно в обновяването на по 3 броя сгради;
-	3 броя изпълнители участват средно в обновяването на по 4 броя сгради и т.н. 
-	или средно една строителна фирма изпълнява СМР на 1,29 сгради.
Вариант 2 ще позволи създаване на заетост и увеличени финансови постъпления както в строителния сектор, така и по отношение на производителите на строителни материали, инженерни, архитектурни и проектантски фирми, транспортен бранш, складови и логистични центрове. 
Интензивността на СМР ще доведе до икономическо оживление, до увеличаване на заетостта  и намаляване на безработицата в цели региони, съответно – до увеличаване на приходите на цели домакинства, а от там и до увеличаване на вътрешното потребление – основен показател и двигател на икономическия растеж. Това са макроикономически показатели, чиито параметри са от особена важност за всяка държава.
Увеличените приходи на всички стопански субекти, участващи в процеса по Програмата – от пряко ангажираните фирми външни изпълнители до всички фирми подизпълнители и съпътстващи (обслужващи) фирми, водят до увеличаване на данъчните постъпления в държавния бюджет под формата както на преки данъци – корпоративен данък, данък общ доход, така и под формата на косвени данъци – данък добавена стойност. Това важи и за постъпленията в държавния бюджет под формата на социални и здравни осигуровки на наетите в съответните фирми.
Социални въздействия:
При реализиране на Вариант 2 ще се подобри жилищна инфраструктура на включените сгради и облика на градовете. Ще се създаде възможност за разширяване броя на сградите с подобрена енергийна ефективност и конструктивно укрепване и оттам - удължаване живота на сградата и повишаване на нейната стойност.
Анализът на изпълнението на програмата до този момент показва, че е реализирано намаляване на разходите за отопление на домакинствата между 45% и 55%, което се очаква да бъде достигнато и за сградите, които ще бъдат засегнати след реализирането на Вариант 2 – увеличаване на срока и ресурса на програмата.
Вариант 2 ще продължи да подпомага и мерките за подкрепа на уязвимите лица в неравностойно положение, които се изчисляват на приблизително 1,1 млн. души или около 14% от населението, тъй като в жилищата, прилагани по програмата живеят предимно нискодоходни и социално уязвими лица (пенсионери, трайно безработни или с временна заетост, лица в неравностойно положение или с влошено здравословно състояние, млади многодетни семейства и т.н.).
Екологични въздействия:
При реализиране на Вариант 2 ще се постигне намаляване отделянето на вредните въглеродни емисии в атмосферата.
Като базата за реализираните до този момент мерки по програмата се изразява в 270 ktCO2/годишно спестени емисии въглероден диоксид.
Опишете качествено (при възможност - и количествено) всички значителни потенциални икономически, социални, екологични и други ползи за идентифицираните заинтересовани страни за всеки един от вариантите в резултат на предприемане на действията. Посочете как очакваните ползи кореспондират с формулираните цели.	
7. Потенциални рискове:
Не са идентифицирани рискове при реализирането на Вариант 2 „Удължаване на срока и ресурса на програмата“.
Посочете възможните рискове от приемането на нормативната промяна, включително възникване на съдебни спорове.	
8.1. Административната тежест за физическите и юридическите лица:
0 Ще се повиши
0 Ще се намали
 Няма ефект
8.2. Създават ли се нови регулаторни режими? Засягат ли се съществуващи режими и услуги?
Не се създават регулаторни режими и не се засягат съществуващи режими	
9. Създават ли се нови регистри?
НЕ
Когато отговорът е "да", посочете колко и кои са те	
10. Как въздейства актът върху микро-, малките и средните предприятия (МСП)?
 Актът засяга пряко МСП
0 Актът не засяга МСП
0 Няма ефект
МСП ще бъдат положителни засегнати, тъй като изпълнители по дейностите на програмата са предимно малки и средни компании.	
11. Проектът на нормативен акт изисква ли цялостна оценка на въздействието?
0Да
Не	
12. Обществени консултации: 

Обобщете най-важните въпроси за консултации в случай на извършване на цялостна оценка на въздействието или за обществените консултации по чл. 26 от Закона за нормативните актове. Посочете индикативен график за тяхното провеждане и видовете консултационни процедури.	
13. Приемането на нормативния акт произтича ли от правото на Европейския съюз?
0 Да
 Не
Моля посочете изискванията на правото на Европейския съюз, включително информацията по т. 8.1 и 8.2, дали е извършена оценка на въздействието на ниво Европейски съюз, и я приложете (или посочете връзка към източник).	
14. Име, длъжност, дата и подпис на директора на дирекцията, отговорна за изработването на нормативния акт:
Име и длъжност: 
Дата: 20.01.2017 г.
Подпис: